II. Szulejmán 1687 és 1691 között volt az Oszmán Birodalom szultánja.
Regnálása alatt folyt a magyarországi háború. 1688-ban elvesztette Székesfehérvárt és Nándorfehérvárt.
1609-ben a szultán szabadon bocsátotta a foglyot, Thököly Imrét és megbízta Erdély visszafoglalásával. Thököly sikerrel járt és 1690-ben Erdély fejedelmévé választották.
Szulejmán 1691-ben halt meg. A trónon fivére, II. Ahmed követte.
II. Szulejmán szultán 1687-ben lépett trónra, és uralkodása alatt az Oszmán Birodalom a hanyatlás útjára lépett. A Rákóczi-szabadságharc idején a birodalom elvesztette Magyarország nagy részét, és a Habsburg Birodalom megkezdte a további hódítást.
II. Szulejmán pénzverése tükrözte a birodalom gyengülését. A szultán a korábbiaknál kisebb címleteket veretett, és a pénzek anyaga is romlott. A legkisebb címlet a 1,9 gramm súlyú és 19 milliméter átmérőjű réz 1 mangir volt. A nagyobb címletek ezüstből készültek, és súlyuk 2,7, 5,1, 10,2 és 20,4 gramm volt.
A pénzek előlapján a szultán tuğrája volt látható, amely a kalligrafikus pecsétje vagy monogramja volt. A hátoldalon pedig a szultán neve, a pénz verésének éve és a címlet értéke volt feltüntetve.
II. Szulejmán pénzverése fontos történelmi dokumentum, amely a birodalom hanyatlását mutatja. A pénzek anyaga és súlya a birodalom pénzügyi nehézségeit tükrözi.
Numizmatika. Régi pénz, érem, érme- és bankjegy webáruház.